forståelse av biologi

Visste du at
Det finnes rundt 800 lymfeknuter i en gjennomsnittlig voksen persons kropp

humanbiologi

Immunforsvaret ditt
immunsystemet forklart

Immunforsvaret ditt forklart

Møt cellene og organene som utgjør immunforsvaret ditt
immunforsvaret. Oppdag hvordan det holder dødelige inntrengere
og hva som skjer når det kommer ut av kontroll

Enhver dag jobber immunforsvaret ditt utrettelig for å avverge skadelige inntrengende patogener som bakterier og virus. Vår forståelse av immunsystemet begynte på slutten av 1800-tallet, da den russiske zoologen Élie Metchnikoff identifiserte en gruppe hvite blodlegemer kalt fagocytter, som har som oppgave å oppsøke, sluke og eliminere patogener. I samme periode oppdaget også de tyske fysiologene Emil Behring og Paul Ehrlich antistoffene og deres rolle i nøytraliseringen av patogener. Siden den gang har forskere fra hele verden forstått kompleksiteten i immunforsvaret vårt og de mange måtene det har utviklet seg på for å bekjempe bakterielle fiender og skurkaktige virus.
En del av immunforsvaret vårt overføres til oss som nyfødte fra mødrene våre gjennom morkaken i livmoren, og igjen gjennom morsmelken vi får i oss. Immuniteten mot bestemte virus og bakterier og styrken på denne passive immuniteten varierer fra mor til mor. For eksempel kan mødre som har hatt vannkopper i løpet av livet, overføre denne immuniteten til sitt nyfødte barn. Denne formen for passiv beskyttelse er imidlertid kortvarig og begynner å avta etter de første levemånedene. Over tid tilegner immunforsvaret seg mer komplekse immunforsvar etter å ha reagert med patogener fra omverdenen verden utenfor.
Immunresponsen din er delt inn i systemer. Det første frontlinjeforsvaret er det medfødte immunforsvaret. Huden er vårt første forsvar mot patogener og utgjør en fysisk barriere rundt kroppen. Så har vi slimet. Snørr fungerer som kvikksand for patogener, som setter seg fast og hindres i å komme seg videre inn i kroppen. De snikende patogenene som kommer seg forbi disse to første forsvarslinjene, kan finne veien til magesekken, som er fylt med syre som dreper dem. Fordøyelsessystemet er også hjemsted for sunne bakterier som konkurrerer med invaderende bakterier om plass og mat, noe som noen ganger fører til at de invaderende bakteriene dør.
Hvis et patogen tar seg forbi disse fysiske barrierene, aktiveres et sekundært indre forsvar. Hvis en fysisk barriere, for eksempel huden, er brutt og det er en potensiell trussel om invasjon fra patogener utenfra, frigjør hvite blodlegemer kalt mastceller, som finnes i bindevevet i nærheten av blodårene, histamin i blodet for å sette i gang kroppens betennelsesreaksjon.
De første soldatene som kjemper mot patogener, er en gruppe hvite blodlegemer som kalles fagocytter. De mest tallrike fagocyttene i menneskekroppen kalles nøytrofile, og de slukes patogener ved første øyekast. Når et patogen er slukt, ødelegger nøytrofilen seg selv i en prosess som kalles apoptose, og patogenet blir drept i samme slengen. Under en infeksjon hoper kroppene til de selvdestruktive nøytrofile seg opp og danner puss på sårstedet.
Utenfor blodbanen slukes patogener også av større fagocytter som kalles makrofager, men de kan flyte fritt gjennom vevet eller være innebygd i vev som lymfeknuter eller tarmkanalen. Hvis krigen mot patogener ikke går i fagocyttenes favør, kan de frigjøre kjemikalier i blodet, såkalte pyrogener, som utløser feber. Når pyrogenene når hjernens hypothalamus, får de den til å øke kroppstemperaturen, noe som gir immuncellene et metabolsk løft i kampen, men stresser patogenene.
Hvis dette medfødte forsvaret ikke klarer å avverge patogener fullstendig, settes den andre delen av immunforsvaret, kjent som adaptiv eller aktiv immunitet, i gang. I denne delen av immunforsvaret samarbeider en hærskare av hvite blodlegemer, kalt lymfocytter, om å finne og ødelegge patogener som kommer inn i blodbanen. Nøkkelelementene i det aktive immunforsvaret er antigener og antistoffer. Antigener er som identifikasjonskort for patogener, og antistoffer er som forbryterbilder av patogener. Når de to sammenlignes og man finner en positiv match, endres immuncellene, og eliminasjonsprosessen begynner.
Noen ganger kan mengden invaderende bakterier overvelde kroppens immunforsvar, slik at det ikke klarer å produsere nok immunceller til å bekjempe en alvorlig infeksjon, som for eksempel lungebetennelse. I slike tilfeller kan immunforsvaret trenge en hjelpende hånd fra medisiner, kalt antibiotika, for å utrydde bakteriepatogener. Antivirale medisiner virker også for å begrense smitteevnen til enkelte invaderende virus, slik at immunforsvaret får en sjanse til å bekjempe dem.
På samme måte brukes vaksiner til å stimulere vår naturlige immunrespons mot spesifikke patogene trusler. Vaksiner virker ved å frigjøre proteiner som kalles antigener i kroppen, som immunforsvaret gjenkjenner som fremmede og potensielle patogener. Antigenet i vaksinen vil ha de samme proteinene som det patogenet du vaksinerer mot, for eksempel meslinger. Dette setter det aktive immunforsvaret i gang og danner antistoffer for å bekjempe en potensiell infeksjon. Immunsystemet vil lagre eller "huske" de antistoffene det trenger i tilfelle en fremtidig infeksjon. Mange vaksiner gis hvert år for å holde systemet klar til å forsvare seg.

© Getty

Lymfocytter
i en blodprøve
blodprøve under
et mikroskop

Visste du at?
Du produserer mer enn en liter slim per dag

2

4

Hvor er immunforsvaret ditt?

Disse viktige delene av kroppen utgjør immunforsvaret ditt

1

5

3

6

1Tymus
Hvite blodlegemer som kalles lymfocytter
ankommer thymus fra benmargen og
benmargen og modnes til T-celler.
2Leveren
Her lagres de hvite blodlegemene som kalles fagocytter. Leveren kan også oppdage
når patogener kommer inn i kroppen.
3Benmargen
Dette er fabrikken for alle immunceller,
som begynner som umodne stamceller
og utvikler seg til spesialiserte
immunitetsceller.
4Tonsillene
En samling av lymfocytter finnes i
finnes i mandlene. Disse cellene er et av de viktigste forsvarsverkene mot patogener.
5Lymfeknuter
Immunitetsceller kalt B-celler og T
celler samles i lymfeknutene for å kommunisere med hverandre.
6Milten
Denne filtrerer ut patogener som
bakterier og virus fra blodet,
og oppdager også defekte blodceller.

Flokkimmunitet

Da koronapandemien var på sitt verste, hørte du kanskje begrepet "flokkimmunitet" bli brukt. Denne formen for immunitet oppstår når majoriteten av en befolkning, eller "flokken", er immun mot en bestemt smittsom sykdom. Når flokken i overveiende grad er immun, er det mindre sannsynlig at sykdommen sprer seg. Hvis for eksempel en person som er smittet med svært smittsomme meslinger, stiller seg midt i en gruppe vaksinerte mennesker, vil sykdommen ikke kunne overføres og vil etter hvert forsvinne. Denne typen immunitet hjelper også dem som ikke kan vaksineres, for eksempel nyfødte og eldre.
For at flokkimmunitet skal være effektiv, må det være flere vaksinerte eller immune mot sykdommen enn det er smittebærere. Meslinger, for eksempel, kan spre seg så raskt at 19 av 20 personer må være vaksinert for at flokkimmunitet skal oppnås.

For at flokkimmunitet skal fungere, må majoriteten av befolkningen være vaksinert

Basofiler
En type hvite blodlegemer
celler som kalles granulocytter,
de frigjør histaminer
og heparin under
en infeksjon.
Naturlig dreper
(NK)-celler
Som navnet antyder
er disse cellene
immunsystemets snikmordere, som
immunsystemet, som aktivt jakter på
ned og dreper
patogener.
Nøytrofil
En av de første immuncellene
celler på åstedet for et
patogenangrep, de
sluke inntrengere før de
før de dreper dem med
enzymer.
Dendritiske celler
Disse cellene fungerer som
koordinatorer av
immunresponsen og
deler viktig informasjon
med andre celler om
om hvem som er fienden.
Makrofag
Store hvite blodceller
blodceller som kan sluke
patogener, så vel som
døde celler som har
blitt drept av dem.
B-celler
Dette er en gruppe av
lymfocytter som
kan oppdage antigener
og frigjøre antistoffer
for å bekjempe dem.
Antistoffer
Et protein som passer som
lås og nøkkel med
antigener.

Immunitetshæren din

Basofil

Flåten av celler som setter patogener på plass

Visste du det?
Makrofager kan fordøye mer enn 100 bakterier før de dør

NK-celle

Neutrofil

Makrofag

B-celle

Antistoff

Dendritiske celler

Bekjempelse av infeksjoner

Hvordan immunforsvaret ditt reagerer aktivt på en patogen invasjon

10Snikmordere
T-hjelperceller oppdager MHC
som presenteres på fagocyttens
overflaten og frigjør signalproteiner
proteiner kalt cytokiner for å aktivere
NK-celler til å ødelegge infiserte celler.

Patogen

1B celle
Disse er dekket av antistoffer.
Når de kommer i kontakt
med et antigen i blodet eller milten
milten, binder de seg umiddelbart til det.

Visste du at?
Nøytrofile utgjør rundt 70 prosent av de hvite blodcellene dine

10

9Vis og fortell
Når en fagocytt tar opp i seg et
patogen, presenterer den deler av
patogenet på overflaten,
kalt et større histokompatibilitets
kompleks (MHC).

9

4Hukommelsesceller
Noen B-celler holder seg borte
fra kampene for å
bevare antistoffene sine i tilfelle
i tilfelle et fremtidig angrep.

11

7Kaller inn de store kanonene
Antistoffer har mer enn én
enn én binding og kan delvis
binde seg til flere patogener,
fungerer som lim for å klumpe
dem sammen i en prosess
kjent som agglutinasjon.

11Infisere den infiserte
Når en NK-celle har oppdaget en infisert celle,
cellen, binder den seg til den og frigjør enzymer i
cellen for å drepe den, sammen med patogenet i cellen.

8Måltidstid
Makrofager er i stand til å gjenkjenne
og fullstendig oppsluke enten sammenklumpede
patogener eller døde, infiserte celler
gjennom en prosess som kalles fagocytose.

8

7

2B cellehær
Når en B-celle har
bundet seg til
antigenet, formerer den seg raskt
formerer den seg raskt med de
samme antistoffene.

3Send inn antistoffene
B-cellene begynner å produsere
tusenvis av antistoffer og
og slipper dem ut i blodet.

5Markering
inntrengeren
Antistoffene
oppsøker det
matchende patogenet
og binder seg til det.

6Nøytralisering
Ved å dekke patogenet fullstendig
patogenet med antistoffer, blir patogenet
patogenet ikke i stand til å binde seg til
friske celler og infisere dem.

En illustrasjon av antistoffer
som binder seg til et antigen

Visste du at
70 prosent av immunforsvaret skjer i fordøyelseskanalen

© Getty / Illustrasjon av Adrian Mann

Skadede nerver

Når immunforsvaret vender seg mot seg selv

Dendritt

Soma-cellekroppen

Hvordan immunforsvaret angriper nervene til personer med multippel sklerose

Noen ganger feiltolker menneskets immunsystem friskt vev som invaderende patogener og går i gang med å fjerne det. I en typisk immunrespons frigjør T-celler cytokiner som instruerer andre immunceller om når og hvor de skal angripe, og når de skal trekke seg tilbake. Men noen ganger går denne cellulære kommunikasjonen galt, og immuncellene klarer ikke å identifisere hva som er patogener og hva som er friskt vev, noe som fører til utvikling av autoimmune sykdommer som lupus og revmatoid artritt.
Det finnes mer enn 100 kjente autoimmune sykdommer, noen mer alvorlige enn andre. Multippel sklerose, for eksempel, er en kronisk sykdom i sentralnervesystemet som skyldes en autoimmun respons. I stedet for bare å bekjempe inntrengende patogener, fester immunceller seg til nerveceller og hindrer dem i å sende elektriske signaler til og fra hjernen. Det er fortsatt uklart hvorfor autoimmune sykdommer utvikler seg, og hva som gjør at immunforsvaret slutter å gjenkjenne friskt vev. Forskerne har imidlertid funnet noen sammenhenger mellom autoimmune sykdommer og mulige utløsende faktorer, for eksempel at en immunrespons på en infeksjon som halsbetennelse kan føre til utvikling av en autoimmun sykdom som psoriasis.
En skade på en del av kroppen kan også utløse utviklingen av en sykdom som psoriasisartritt, som rammer leddene. I tillegg til noen miljøfaktorer kan genetikk også spille en sentral rolle i utviklingen av enkelte autoimmune sykdommer.

Cytoplasma

Synaptisk knapp

Schwann-kjernen

Myelinskjeder

Kjernen

Frisk
nevron

Ranviers knutepunkt

Axon terminal

Axon

Myelin
skjeder

Makrofager

Node av
Ranvier

Nevron
med myelin
skade

T-lymfocytter

1Friske nevroner
Dette er spesialiserte celler som sender informasjon rundt i nervesystemet gjennom elektriske signaler.

2Myelin
Denne fettholdige hinnen omslutter nerven for å beskytte den og gjør det mulig for elektriske signaler å passere langs cellen.

3Ødelegge beskjeden
T-celler sender en alarm til makrofager om å lete etter og ødelegge nevronets myelin.

4Betennelse
Makrofager og andre lymfocytter skader myelinet og skaper betennelse langs nerven.

Både psoriasis (under) og lupus (til høyre)
er autoimmune sykdommer som mest
merkbart påvirker huden

Visste du det?
10 millioner amerikanere har en autoimmun sykdom

En illustrasjon av immunceller som angriper en frisk nervecelle

Myter om immunitet

Sheena Cruickshank, immunolog og professor i
professor i biomedisinsk vitenskap og offentlig
og samfunnsengasjement ved universitetet i Manchester,
skiller fakta om immunitet fra fiksjon

Senker stress immunforsvaret ditt?
Kronisk stress gjør det, så jo lenger du er stresset, desto mer gjør det det. Jeg tror ikke kortvarig, kraftig stress er skadelig for immunforsvaret. Noen mener at det kan gi deg et lite forbigående løft. Men kronisk stress, hvis du stresser over en lengre periode, hemmer immuncellenes virkning.
Svekkes immunforsvaret med alderen?
Ja, det gjør det dessverre. Når vi blir eldre, vil de fleste av oss oppleve en nedgang i immunforsvaret. Vi kan ha færre av de spesialiserte hvite blodcellene som kalles lymfocytter, som er der for å håndtere infeksjoner. Det er imidlertid ikke alltid like alvorlig hos noen eldre mennesker; noen eldre mennesker eldes godt. En ting som kan ha en sammenheng med dette, er å ha et godt og variert mikrobiom. Det bidrar til å opprettholde barrieren i tarmen, og det forhindrer at du får en slags lekk tarm og får denne betennelsen på lavt nivå som kan skje når du blir eldre, og som kan gjøre immunforsvaret ditt litt dårligere.
Styrker vitamin C immunforsvaret?
Bevisene for det er ganske blandede. Et sunt kosthold er viktig for et optimalt immunforsvar. Men studier på vitamin C har vært veldig blandede. Det er ingen klar sammenheng med vitamin C per se. Unntaket er vitamin D. Mange mennesker kan ha mangel på vitamin D, særlig i vinterhalvåret når vi får mindre sollys. Og du må spise ganske mye av bestemte typer mat for å virkelig prøve å berike kostholdet ditt. Og folk som har lite D-vitamin, ser ut til å være litt mer utsatt for å bli forkjølet.
Er det en myte at man kan styrke immunforsvaret?
Det er én måte du virkelig kan styrke immunforsvaret på, og det er ved å ta en vaksine. Det er jo det en vaksine gjør - den styrker immunforsvaret ditt slik at du ikke blir syk som følge av en bestemt infeksjon. Men ideen om at vi kan øke vår generelle immunitet er en myte. For de fleste av oss gjør immunforsvaret vårt en ganske god jobb. Vi utsettes for infeksjoner og ekle bakterier hver eneste dag, og det meste av tiden blir vi ikke syke.
Har søvn noen innvirkning på immunforsvaret vårt?
Søvn er viktig for immunforsvaret, i likhet med alle andre celler i kroppen. Stort sett alle cellene i kroppen har små døgnklokker som bidrar til å optimalisere funksjonen vår, så mangel på søvn kan forstyrre disse, og det kan definitivt påvirke immunresponsen din. Og vi vet det selv. Hvis vi har gått gjennom en fase der vi har sovet dårlig, vært stresset eller spist dårlig, blir vi ofte nedkjørt, og vi får ofte den fryktelige infeksjonen som tar tak.
Senker trening immunforsvaret ditt?
Det kommer helt an på hvordan du trener. Moderat trening er en fordel for immunforsvaret ditt, så moderate aktivitetsnivåer er det NHS anbefaler. Tre eller fire økter med moderat trening der du virkelig kan kjenne at hjertet begynner å slå. De 10 000 skrittene om dagen ble ansett for å være et litt tilfeldig tall, men det har faktisk blitt vurdert siden, og det ser ut som en god ting å sikte mot. Så alle disse tingene ser ut til å mobilisere immunforsvaret ditt, hjelpe det til å fungere bedre, oppdage infeksjoner, håndtere infeksjoner bedre, og du ser ut til å ha lavere risiko for infeksjoner i øvre luftveier, som forkjølelse. Men hvis du driver med ekstremsport og absolutt ikke er vant til det, utsetter du kroppen for stress, og det er ikke så bra for immunforsvaret. Det handler om balanse, og også om hvor akklimatisert du er.
Hva er en vanlig myte du ofte avliver?
En av de tingene som virkelig bekymrer meg, og som jeg ser mye mer av for tiden, er denne ideen om at det er bra for barn å bli smittet og bygge opp immunforsvaret sitt. Jeg forstår ikke helt hvor den fortellingen kommer fra. Vi vet faktisk at barn under fem år er noen av de mest sårbare for infeksjoner.

Visste du at?
Tymus krymper med tre prosent per år frem til middelalderen

getty / Alamy / University of Manchester